След икономически спад икономиките често се възстановяват с по-голяма сила, освен ако не се сблъскат с непредвидени предизвикателства по пътя на възстановяването.
Преди руската инвазия в Украйна световната икономика беше готова за най-бързото си възстановяване след рецесията от Втората световна война насам. Пандемията доведе до затваряне на предприятия, ограничения на пътуванията и нарушаване на веригите за доставки. Макар че възстановяването беше различно в отделните държави и региони, то демонстрираше сила: при спад от 3% през 2020 г., последван от възстановяване от 6.1% през 2021 г., в края на същата година Международният валутен фонд (МВФ) прогнозираше, че глобалният растеж ще продължи да се засилва с 4.9% през 2022 г.
Нахлуването в Украйна през февруари 2022 г. промени тази траектория. В рамките на два месеца МВФ ревизира предишната си прогноза в посока надолу с 1.3% до 3.6% за текущата година, като пониженията засегнаха 143 държави и за следващата година. Последвалите фактически данни разкриха още по-ниски темпове на растеж: 3.4 % през 2022 г. и 3.2 % през 2023 г., като прогнозите сочат подобен темп за настоящата и следващата година, под нивата отпреди пандемията.
Макар че много по-малки развиващи се страни продължават да са сред най-бързо развиващите се икономики в света, още преди кризата в Украйна световната икономика се бореше с последиците от пандемията и с множество съществуващи преди това проблеми, като ускорена инфлация, постоянни блокирания, прекъсвания на веригата за доставки, геополитическо напрежение и последици от изменението на климата. Макар че въздействието на всеки от факторите варираше, рецептата за бавен икономически растеж остана до голяма степен непроменена.
Може да изглежда интуитивно, че отрицателният и бавният растеж засягат предимно по-малките и по-уязвими глобални играчи. Реалността обаче често противоречи на това предположение. Не само че много малки развиващи се страни се нареждат сред най-бързо растящите икономики, но и няколко държави, които отбелязаха бавен или почти нулев растеж, включват средиземноморски членове на ЕС и утвърдени икономически сили като Германия, Нидерландия, Швеция и Финландия. МВФ прогнозира, че през тази година около 60% от световния икономически растеж ще се дължи на азиатския континент, като се очаква страните като Малайзия и Китай да нараснат с над 4%, а Индонезия, Бангладеш и Виетнам – с около 5% или повече. Освен това се очаква Филипините, Монголия и Индия да нараснат с над 6%.
Таблица на топ 15 най-слабо представящите се икономики по света по БВП
Противно на общоприетото схващане, войната като цяло е пагубна за бизнеса. Докато в Украйна се наблюдава умерено възстановяване след близо 30-процентното свиване на икономиката през 2022 г., засегнатите от конфликти региони като Западния бряг, Газа, Сирия, Еритрея и Афганистан са изправени пред мрачни и несигурни финансови и политически пейзажи. Ситуацията в тях е толкова тежка, че МВФ ги изключва изцяло от икономическите си прогнози.
Дългогодишният дебат между Биткойн (BTC) и златото като инвестиционни активи отново предизвика сблъсък между легендарния трейдър Питър Бранд и дългогодишния крипто скептик Питър Шиф.
Мениджърът на активи WisdomTree поиска да оттегли от Комисията по ценните книжа и фондовите борси на САЩ (SEC) своето S-1 заявление за спот Етериум борсово търгуван фонд (ETF), повече от три години след първоначалното му подаване.
Бизнес сегментът на OpenAI, включващ продуктите ChatGPT Enterprise, Team и Edu, е увеличил платената си потребителска база с близо 67% от април насам, като към 5 септември е надхвърлил един милион потребители.
Индийското звено за финансово разузнаване (FIU) обмисля възобновяването на дейността на още две международни крипто борси.