Предложението на бившия президент Доналд Тръмп за значително увеличаване на митата върху целия внос, с особено високи ставки върху стоки от страни като Китай, бележи връщане към протекционистичната му търговска позиция, която бе характерна за голяма част от първия му мандат
Ако тези планове бъдат осъществени, те могат да променят търговските отношения на САЩ и да имат широкообхватни икономически последици във вътрешен и международен план.
Предложението на Тръмп за общо мито от 10%, което потенциално може да се увеличи за конкретни държави, има за цел да насърчи местното производство, като оскъпи вносните стоки. Икономистите и историческите данни обаче сочат, че подобни мита могат да доведат до по-високи потребителски цени и инфлация в САЩ. Непартийната фондация Tax Foundation посочи, че митата действат като данък върху вноса, който, когато се прехвърли върху потребителите, води до по-високи цени. Освен това тарифите увеличават разходите за части и материали, което може да задуши вътрешното производство, вместо да го насърчи.
Китай, чиято митническа тарифа е най-високата предложена ставка от до 60%, вероятно ще предприеме ответни мерки, което ще доведе до по-нататъшна ескалация на търговската война, започнала по време на първия мандат на Тръмп. Това би могло да доведе до намаляване на международната търговия, което ще се отрази на глобалните вериги на доставки и на икономическата стабилност в световен мащаб. Освен това други държави като Индия и Бразилия също биха могли да отговорят със собствени мита, което допълнително ще усложни търговските отношения със САЩ.
Плановете на Тръмп биха могли да срещнат сериозна съпротива от страна на потребителите и предприятията, които разчитат на внос на достъпни цени. В международен план съюзниците и търговските партньори могат да възприемат САЩ като ненадежден или враждебен търговски партньор, което може да доведе до разпадане на дългогодишни съюзи и търговски споразумения.
Въвеждането на широкообхватни мита може да усложни настоящите усилия на Федералния резерв да управлява инфлацията, която вече буди безпокойство. По-високите цени вследствие на митата биха могли да засилят инфлационния натиск, принуждавайки Фед да обмисли по-нататъшно повишаване на лихвените проценти. Това от своя страна може да забави икономическия растеж и да увеличи риска от стагфлация – сценарий на застой на икономическия растеж, съчетан с висока инфлация.
Намеците на Тръмп за поемане на контрола върху Федералния резерв с цел осигуряване на по-ниски лихвени проценти биха могли да подкопаят независимостта на централната банка, да обезпокоят инвеститорите и потенциално да доведат до пазарна нестабилност. Този ход би бил противоречив и може да се сблъска със значителни правни и политически предизвикателства.
В обобщение, въпреки че тарифната стратегия на Тръмп има за цел да стимулира производството в САЩ и да намали зависимостта от вноса, потенциалните разходи – по-високи вътрешни цени, обтегнати международни отношения и усложняване на паричната политика – крият сериозни рискове. С оформянето на политическия пейзаж за поредните избори дебатът относно тези търговски политики вероятно ще се засили, като ще се включат аргументи за икономическия суверенитет и глобалната икономическа стабилност.
Дългогодишният дебат между Биткойн (BTC) и златото като инвестиционни активи отново предизвика сблъсък между легендарния трейдър Питър Бранд и дългогодишния крипто скептик Питър Шиф.
Мениджърът на активи WisdomTree поиска да оттегли от Комисията по ценните книжа и фондовите борси на САЩ (SEC) своето S-1 заявление за спот Етериум борсово търгуван фонд (ETF), повече от три години след първоначалното му подаване.
Бизнес сегментът на OpenAI, включващ продуктите ChatGPT Enterprise, Team и Edu, е увеличил платената си потребителска база с близо 67% от април насам, като към 5 септември е надхвърлил един милион потребители.
Индийското звено за финансово разузнаване (FIU) обмисля възобновяването на дейността на още две международни крипто борси.